Věž staroměstské vodárny v Praze
Turistické cíle • Technická památka
![Staroměstská vodárenská věž (Praha)](http://foto.turistika.cz/foto/275540/149444/th_staromestska-vodarenska-vez-praha-04.jpg)
![Staroměstská vodárenská věž (Praha)](http://foto.turistika.cz/foto/275540/149444/th_659ea5b610d9a.jpg)
Zásobování vodou bylo důležité ve všech dobách, i když nebyl vodovod známý v těch poměrech, jaký ho máme dnes. Z tohoto důvodu byly budovány různé vodárny a právě tato byla první pražskou vodárnou, která byla postavena nejspíše ve 2. polovině 15. století (tehdy ovšem pouze ze dřeva), kdy zásobovala Staré Město pražské nefiltrovanou vodou z Vltavy, přičemž v jakém čase došlo k jejímu zřízení, tak to není úplně přesně známé, někteří autoři kladou její počátky do roku 1430 nebo dokonce ještě do dřívějších časů. První zmínku o její existenci však máme až z roku 1489, kdy z ní bylo vedeno nové potrubí dále na Staré Město pražské. Jelikož se všude hovoří pouze o výměně dřevěného potrubí, tak z toho můžeme vyvodit to, že věž tu již nějakou dobu musela stát, protože vodovod se neměnil po nějakém krátkém období. Nejspíše tu tedy její předchůdkyně stála již v roce 1396, kdy se zde nacházelo rovnou 10 malých mlýnů, z nichž 2 náležely roku 1413 bratřím Mrázům. Znovu byla tato vodárna jmenována v souvislosti s velkou vichřicí v roce 1492, kdy byly staroměstské obecní mlýny zničeny, ale sama vodárenská věž tuto katastrofu přežila bez větší úhony. Roku 1511 došlo k jejímu znovuzřízení, kdy byla rovněž opatřena dřevěnou trubní věží. O 3 roky později však potrubí zamrzlo a několik týdnů bylo město bez vody, takže všichni obyvatelé museli přímo k Vltavě.
Péče o její stav však nebyla moc vzorná, protože posléze se o ní hovoří, že byla sešlou a notně zchátralou stavbou. K její přestavbě došlo v roce 1554 za primátora Jana Chochola ze Semechova, aby roku 1572 vyhořela. Následně došlo k její obnově, ale již 5. dubna 1576 vyhořela do základů, a to spolu se sousedními mlýny, Královskou lázní i obecní solnicí na Anenském plácku. Do její obnovy se pustila staroměstská obec o rok později. Tentokrát však byla postavena vyšší kamenná věž. V roce 1582 vyhořel její interiér, když místní vodák zacházel neopatrně s ohněm. V prozatímním stavu fungovala až do roku 1591, kdy přišla řada velkých změn. Při zakládání kašny na staroměstském rynku bylo rozhodnuto o její obnově. Tentokrát byla opět zvýšena oproti minulosti, opatřena střechou a obdržela i novou vkusnější výzdobu. V březnu 1636 vyhořela opětovně až do základů, když bylo ve věži místním mlynářem rozmrazováno dřevěné potrubí. Ten byl s ohněm tak neopatrný, že vše chytlo a on sám byl rád, že se mu podařilo zachránit holý život. Po nové opravě došlo k opatření nového dřevěného i olověného potrubí a též nové pánve. Další oheň zasáhl věž v roce 1638, který poškodil nejen ji samotnou, nýbrž také její zařízení, jež muselo být opraveno.
Další ránou pro ni se stala třicetiletá válka, zejména švédské ostřelování Prahy roku 1648. Zde je však nutné podotknout, že na věž bylo stříleno kvůli tomu, že ji využili jako výhodné postavení pražští studenti, když na Karlův most vstupující obléhatele odtud ostřelovali. 6. února 1655 ji naopak poškodila povodeň a v roce 1680 došlo k pořízení nového stroje. O 5 let později tak dodávala vodu do 99 veřejných i soukromých kašen. Opětovně o ní máme zprávu z 23. listopadu 1697, kdy se hejtman mirošovského panství Václav Nigrin zavázal dobrovolně ke slití 2 velkých železných klik pro staroměstskou vodárnu k většímu stroji, 1 k menšímu a 1 malou do Libně. Stejně tak měl dodat 200 loket železných vodárenských trub. Roku 1727 napájela staroměstská vodárna již 108 kašen. V roce 1752 ji poškodil vzedmutý led a roku 1756 byla poničena střelbou pruských obléhatelů Prahy. V roce 1762 opětovně vodárna vyhořela a při následné rekonstrukci bylo sneseno dosavadní gotické zastřešení a jeho místo zaujala nová cibulovitá střecha. Roku 1784 však nějakou dobu nefungovala, protože došlo k protržení jezu a tím k nedostatku potřebné hladiny vody. Ta se musela do města dovážet na povozech, chudí si ji museli donášet sami v nádobách.
V roce 1808 měla vodárna trojici čerpacích strojů o 3-4 pístech (celkem jich bylo 11) o průměru 158-224 mm a zdvihu 1106-1264 mm a vytlačovala vodu trojím potrubím o průměru 59-66 mm do 30,3 m vysoko postavené pánve ve věži o obsahu 2,28 m3, odkud ji pak vedlo 5 rozváděcích potrubí o průměru 59-66 mm do městav, kde bylo situováno celkem 83 kašen. Toto zařízení bylo vyměněno roku 1835, a to podle návrhu profesora a ředitele stavovské polytechniky Františka Josefa Gerstnera, jehož nápady uvedl do praxe strojmistr téhož ústavu Josef Božek, kterého máme v paměti zafixovaného zejména v souvislosti s naším prvním parovozem a parníkem (viz https://www.prahapamatky.cz/staromestska-vodarna/).
Revoluce v červnu 1848 způsobila vyhoření vodárny i sousedních mlýnů, protože sem na rozkaz generála Alfreda Kandida Ferdinanda knížete Windischgrätze létaly dělostřelecké náboje z Petřína. Tehdy věž a okolní mlýny vyhořely během 6 hodin (od 9.00 do 15.00 hod.) Když se situace uklidnila, tak se našel čas na rozjetí oprav, jež byly dokončeny roku 1853, kdy byla cibulovitá věž opětovně nahrazena gotickou střechou. Asi o 7 let později proběhla rekonstrukce strojového zařízení. Nově zřízená horizontální čerpadla pak fungovala až do roku 1882, i když v roce 1878 zasáhl věž požár ze sousedního mlýna a ta musela být přestavěna, zvýšena a opatřena průsvitným hodinovým ciferníkem, jenž byl osvětlován z potrubí obecních plynáren. O 10 let později pak byla vybudována nová gotická střecha s vnitřní železnou konstrukcí. Roku 1880 došlo k snesení dosavadní pánve a připojení vodárny na nový vodojem na Karlově v tehdejší Sokolské třídě.
V letech 1882-1883 byla vodárna upravena kvůli pořízení nového děleného vodovodu, aby sloužila k dodávání filtrované říční vody. Vedle věže, jež definitivně ukončila své poslání 23. ledna 1884 (od té doby v ní sídlila řada institucí, např. ve 2. a posléze i v 1. patře se jednalo o městský vodárenský úřad a posléze o správní radu vodárny král. hlavního města Prahy a městských obcí Karlína, Smíchova, Královských Vinohrad a Žižkova; svého času bychom zde nalezli i městskou pokračovací školu pro dívky, jež tu od 2. května 1886 vystavovala ruční práce svých žaček), tak byla na místě staré vodárny, lednice a mlýna postavena nová vodárna s parním pohonem, v níž čtveřice dvojčinných Girardových čerpadel od První českomoravské továrny na stroje v Praze čerpala prostřednictvím 2 vodních kol na spodní vodu o průměru 8 m, šířce 2,6 m a o síle 60 HP Sagebienova systému vodu ze dvojice filtračních studní, situovaných v řečišti Vltavy a propojených navzájem drenážním litinovým potrubím. Ty byly 2x do roka čištěny silným proplachováním, ale stejně postupem času došlo k jejich zanešení.
Takto vodárna pak fungovala od 23. ledna 1884 až do 24. května 1913, kdy se již nehodila do moderního vodárenství. Původně se však plánovalo ukončení jejího provozu o rok dříve, ale tehdejší situace ohledně v letech 1906-1913 vybudované „Společné vodárny“ v Káraném si vynutila krátké prodloužení její činnosti. 22. prosince 1964 byla navíc zapsána do státního seznamu kulturních památek (viz https://pamatkovykatalog.cz/staromestska-vodarenska-vez-15392845). Dnes jsou ve věži ve vlastnictví Českého svazu vědeckotechnických společností z. s. a přilehlých objektech různé kanceláře, klubovny a restaurační zařízení, naopak v budově neorenesanční vodárny od architekta Antonína Wiehla (projekt mu byl předán až po vyzdění přízemku) s figurálními sgrafity od Mikuláše Alše a Františka Ženíška a s ornamentálními sgrafity Jana Kouly bylo 12. května 1936 otevřeno Muzeum Bedřicha Smetany.
Péče o její stav však nebyla moc vzorná, protože posléze se o ní hovoří, že byla sešlou a notně zchátralou stavbou. K její přestavbě došlo v roce 1554 za primátora Jana Chochola ze Semechova, aby roku 1572 vyhořela. Následně došlo k její obnově, ale již 5. dubna 1576 vyhořela do základů, a to spolu se sousedními mlýny, Královskou lázní i obecní solnicí na Anenském plácku. Do její obnovy se pustila staroměstská obec o rok později. Tentokrát však byla postavena vyšší kamenná věž. V roce 1582 vyhořel její interiér, když místní vodák zacházel neopatrně s ohněm. V prozatímním stavu fungovala až do roku 1591, kdy přišla řada velkých změn. Při zakládání kašny na staroměstském rynku bylo rozhodnuto o její obnově. Tentokrát byla opět zvýšena oproti minulosti, opatřena střechou a obdržela i novou vkusnější výzdobu. V březnu 1636 vyhořela opětovně až do základů, když bylo ve věži místním mlynářem rozmrazováno dřevěné potrubí. Ten byl s ohněm tak neopatrný, že vše chytlo a on sám byl rád, že se mu podařilo zachránit holý život. Po nové opravě došlo k opatření nového dřevěného i olověného potrubí a též nové pánve. Další oheň zasáhl věž v roce 1638, který poškodil nejen ji samotnou, nýbrž také její zařízení, jež muselo být opraveno.
Další ránou pro ni se stala třicetiletá válka, zejména švédské ostřelování Prahy roku 1648. Zde je však nutné podotknout, že na věž bylo stříleno kvůli tomu, že ji využili jako výhodné postavení pražští studenti, když na Karlův most vstupující obléhatele odtud ostřelovali. 6. února 1655 ji naopak poškodila povodeň a v roce 1680 došlo k pořízení nového stroje. O 5 let později tak dodávala vodu do 99 veřejných i soukromých kašen. Opětovně o ní máme zprávu z 23. listopadu 1697, kdy se hejtman mirošovského panství Václav Nigrin zavázal dobrovolně ke slití 2 velkých železných klik pro staroměstskou vodárnu k většímu stroji, 1 k menšímu a 1 malou do Libně. Stejně tak měl dodat 200 loket železných vodárenských trub. Roku 1727 napájela staroměstská vodárna již 108 kašen. V roce 1752 ji poškodil vzedmutý led a roku 1756 byla poničena střelbou pruských obléhatelů Prahy. V roce 1762 opětovně vodárna vyhořela a při následné rekonstrukci bylo sneseno dosavadní gotické zastřešení a jeho místo zaujala nová cibulovitá střecha. Roku 1784 však nějakou dobu nefungovala, protože došlo k protržení jezu a tím k nedostatku potřebné hladiny vody. Ta se musela do města dovážet na povozech, chudí si ji museli donášet sami v nádobách.
V roce 1808 měla vodárna trojici čerpacích strojů o 3-4 pístech (celkem jich bylo 11) o průměru 158-224 mm a zdvihu 1106-1264 mm a vytlačovala vodu trojím potrubím o průměru 59-66 mm do 30,3 m vysoko postavené pánve ve věži o obsahu 2,28 m3, odkud ji pak vedlo 5 rozváděcích potrubí o průměru 59-66 mm do městav, kde bylo situováno celkem 83 kašen. Toto zařízení bylo vyměněno roku 1835, a to podle návrhu profesora a ředitele stavovské polytechniky Františka Josefa Gerstnera, jehož nápady uvedl do praxe strojmistr téhož ústavu Josef Božek, kterého máme v paměti zafixovaného zejména v souvislosti s naším prvním parovozem a parníkem (viz https://www.prahapamatky.cz/staromestska-vodarna/).
Revoluce v červnu 1848 způsobila vyhoření vodárny i sousedních mlýnů, protože sem na rozkaz generála Alfreda Kandida Ferdinanda knížete Windischgrätze létaly dělostřelecké náboje z Petřína. Tehdy věž a okolní mlýny vyhořely během 6 hodin (od 9.00 do 15.00 hod.) Když se situace uklidnila, tak se našel čas na rozjetí oprav, jež byly dokončeny roku 1853, kdy byla cibulovitá věž opětovně nahrazena gotickou střechou. Asi o 7 let později proběhla rekonstrukce strojového zařízení. Nově zřízená horizontální čerpadla pak fungovala až do roku 1882, i když v roce 1878 zasáhl věž požár ze sousedního mlýna a ta musela být přestavěna, zvýšena a opatřena průsvitným hodinovým ciferníkem, jenž byl osvětlován z potrubí obecních plynáren. O 10 let později pak byla vybudována nová gotická střecha s vnitřní železnou konstrukcí. Roku 1880 došlo k snesení dosavadní pánve a připojení vodárny na nový vodojem na Karlově v tehdejší Sokolské třídě.
V letech 1882-1883 byla vodárna upravena kvůli pořízení nového děleného vodovodu, aby sloužila k dodávání filtrované říční vody. Vedle věže, jež definitivně ukončila své poslání 23. ledna 1884 (od té doby v ní sídlila řada institucí, např. ve 2. a posléze i v 1. patře se jednalo o městský vodárenský úřad a posléze o správní radu vodárny král. hlavního města Prahy a městských obcí Karlína, Smíchova, Královských Vinohrad a Žižkova; svého času bychom zde nalezli i městskou pokračovací školu pro dívky, jež tu od 2. května 1886 vystavovala ruční práce svých žaček), tak byla na místě staré vodárny, lednice a mlýna postavena nová vodárna s parním pohonem, v níž čtveřice dvojčinných Girardových čerpadel od První českomoravské továrny na stroje v Praze čerpala prostřednictvím 2 vodních kol na spodní vodu o průměru 8 m, šířce 2,6 m a o síle 60 HP Sagebienova systému vodu ze dvojice filtračních studní, situovaných v řečišti Vltavy a propojených navzájem drenážním litinovým potrubím. Ty byly 2x do roka čištěny silným proplachováním, ale stejně postupem času došlo k jejich zanešení.
Takto vodárna pak fungovala od 23. ledna 1884 až do 24. května 1913, kdy se již nehodila do moderního vodárenství. Původně se však plánovalo ukončení jejího provozu o rok dříve, ale tehdejší situace ohledně v letech 1906-1913 vybudované „Společné vodárny“ v Káraném si vynutila krátké prodloužení její činnosti. 22. prosince 1964 byla navíc zapsána do státního seznamu kulturních památek (viz https://pamatkovykatalog.cz/staromestska-vodarenska-vez-15392845). Dnes jsou ve věži ve vlastnictví Českého svazu vědeckotechnických společností z. s. a přilehlých objektech různé kanceláře, klubovny a restaurační zařízení, naopak v budově neorenesanční vodárny od architekta Antonína Wiehla (projekt mu byl předán až po vyzdění přízemku) s figurálními sgrafity od Mikuláše Alše a Františka Ženíška a s ornamentálními sgrafity Jana Kouly bylo 12. května 1936 otevřeno Muzeum Bedřicha Smetany.
GPS souřadnice:
uložit .gpx soubor
(50.085, 14.413)
Poslední aktualizace: 10.1.2024
Vyhledání vlakového spojení na výlet
Byl jsem zde!
Zapamatovat
Příspěvky z okolí Věž staroměstské vodárny v Praze
![Výstava Večerníček slaví 50 let Večerníček slaví 50 let](http://foto.turistika.cz/foto/5677/111837/th_010.jpg)
Večerníček slaví 50 let
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Vyrážíme do Prahy, konkrétně na Malou Stranu, do Valdštejnské jízdárny, kde se koná výstava Večerníček slaví 50 let, pořádaná Národní galerií. Trvá až do poloviny září letošního roku a má…
0.1km
více »
![Praha - U Lužického semináře Praha - U Lužického semináře](http://foto.turistika.cz/foto/8381/36628/th_1e4cc9_f_normalFile1-praha-u-luzickeho-seminare-01.jpg)
Praha - U Lužického semináře
Ulice
![](/nette/images/common/star/star-7.png)
Ulici "U Lužického semináře" dal její jméno Lužický seminář (čp. 86/11), kde od roku 1705 žili studenti a kněží, lužičtí Srbové, než otevřeli v roce 1726 novou školu v sousedním…
0.1km
více »
![Praha Bez hranic aneb když přijede gotika z Krušnohoří](http://foto.turistika.cz/foto/136136/116551/th_img_4049.jpg)
Praha Bez hranic aneb když přijede gotika z Krušnohoří
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Tento Tip na výlet nezve čtenáře Turistiky na pokračování - pro Šumperk kdysi tak úspěšné – mezinárodní soutěže „Hry bez hranic“, ale na další pozoruhodnou „regionální“ výstavu, pořádanou pražskou Národní galerií …
0.1km
více »
![Petr Brandl ve Valdštejnské jízdárně Praha v barokním rouše Petra Brandla i sousedů z Bavor](http://foto.turistika.cz/foto/136136/149800/th_img-4371.jpg)
Praha v barokním rouše Petra Brandla i sousedů z Bavor
Cestopisy
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Období, kdy starý rok přenechával vládu svému mladšímu příbuznému, se Praha – jistě se souhlasem pana předsedajícího, samozřejmě - rozhodla věnovat baroku. A nebála se to také celému světu opakovaně sdělit; zejmén…
0.1km
více »
![Spící od Toyen přímo miluji Pařížská Toyen, Moskevská gotika a kus Asie k tomu](http://foto.turistika.cz/foto/136136/140076/th_img-6322.jpg)
Pařížská Toyen, Moskevská gotika a kus Asie k tomu
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Název tohoto tipu na výlet sice možná evokuje představy o cestách kolem světa za méně než 80 dní, ale správně by mu příslušel ještě dodatek ve smyslu „aneb co všechno je dnes k vidění v Praze“. Do našeho hlavního …
0.1km
více »
![Venuše Sochy ve Valdštejnské zahradě](http://foto.turistika.cz/foto/136671/121646/th_59100fa954637.jpg)
Sochy ve Valdštejnské zahradě
Socha
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Když vystoupíte na stanici Malostranská z metra, ocitnete se v areálu Valdštejnské zahrady. Ta je jednou z nejvýraznějších staveb českého raného baroka a je součástí areálu Valdštejnského paláce, který je sídlem Senátu Parlamentu České republiky. V atriu najdeme několik kopií soch Antonína Brauna z doby po roce 1730, přičemž alegorie Naděje stojící ve vestibulu stanice nad pojí…
0.1km
více »
![Okřídlený lev Okřídlený lev na Klárově](http://foto.turistika.cz/foto/147927/125760/th_dscn7186.jpg)
Okřídlený lev na Klárově
Památník
Zelený parčík na Klárově pocitově zklidňuje rušnou automobilovou a tramvajovou dopravu. V parčíku jsou dnes umístěny dva památníky. Blíže u řeky stojí památník s praporem připomínající oběti druhého odbo…
0.1km
více »
![Procházka Valdštejnskou zahradou](http://foto.turistika.cz/foto/10537/102921/th_vz012.jpg)
Procházka Valdštejnskou zahradou
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Vážení přátelé turistikyi Turistiky, tentokrát Vás pozvu na malou procházku velkou zahradou, která nesde hrdě jméno Valdštejnská. nejlépe se sem dostanete vstupem od stanice metra Malostranská, dále brankou v za…
0.1km
více »
![Buddhova čínská hlava Od Svaté Ludmily k Buddhovi je to jen pár kroků (Praha)](http://foto.turistika.cz/foto/136136/142448/th_img-3976.jpg)
Od Svaté Ludmily k Buddhovi je to jen pár kroků (Praha)
Cestopisy
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Když jsme se druhé únorové úterý vydali po nějaké době opět do naší Matičky stověžaté, měli jsme o programu dne celkem jasno. Chtěli jsme spojit trojici výstav s pohybem po Praze, který neměl být rozhodně zaměřen …
0.1km
více »
![svatojiřský portál Praha: výstava Otevři zahradu rajskou aneb benediktini ve Valdštejnské jízdárně](http://foto.turistika.cz/foto/136136/106868/th_dsc01191.jpg)
Praha: výstava Otevři zahradu rajskou aneb benediktini ve Valdštejnské jízdárně
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Výstavy ve Valdštejnské jízdárně standardně patří k tomu nejzajímavějšímu, co PrahA kulturymilovnému návštěvnictvu nabízí. Nejinak je tomu v současnosti, kdy v těchto prostorách probíhá…
0.1km
více »
![Pomník druhého odboje, autora Vladimíra Preclíka Pomník druhého odboje na Klárově](http://foto.turistika.cz/foto/147927/125838/th_dscn0736.jpg)
Pomník druhého odboje na Klárově
Pomník
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
V parčíku na Klárově, poblíž Mánesova mostu, trochu stranou od dopravního ruchu i procházejících turistů stojí od roku 2006 pomník druhého odboje. Pomník tedy připomíná oběti národního odboje v období 1939-1945 na všech frontách, tedy na Východě, na Západě, i doma. Pomník má podobu potrhané československé vlajky na mohutném podstavci. Tvar pomníku má vyjadřovat boj za …
0.1km
více »
![Památní letcům Klárov Klárov - Památník československých letců](http://foto.turistika.cz/foto/41249/104530/th_img_0713.jpg)
Klárov - Památník československých letců
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Klárov je označení malostranského ústí Mánesova mostu v Praze. Je součástí Malé Strany patřící Praze 1.Na jaře roku 2014 zde byl odhalen pomník věnovaný letcům bojujícím na straně spojenců v letech 1940 - 1945. Pa…
0.1km
více »
![Vojanovy sady](http://foto.turistika.cz/foto/14650/140753/th_61433b4cd740e.jpg)
Vojanovy sady
Park
Vojanovy sady jsou považovány za nejstarší zahrady v Praze.V dochovaných zdrojich jejich historie sahá až do 17století, kdy vznikly jako součást kláštera karmelitek na půdě bývalého biskupského dvora ze století třináctého. V polovině století 20. byly pojmenovaný po Eduardu Vojanovi - českém herci , který se narodil v blízké Míšeňské ulici. 1954 byly zpřístupněny veřejnosti.Do …
0.1km
více »
![U Železné lávky, pohled z Mánesova mostu Praha, Malá Strana - U Železné lávky](http://foto.turistika.cz/foto/35020/36733/th_a5e7e0_f_normalFile1-u-zelezne-lavky.jpg)
Praha, Malá Strana - U Železné lávky
Ulice
![](/nette/images/common/star/star-7.png)
Ulice U Železné lávky spojuje Kosárkovo nábřeží s nábřežím Edvarda Beneše. Její směr byl dán přímkou železné lávky zbudované v těchto místech přes Vltavu v letech 1868 až 1870 (rozebrána roku 1914). Zároveň se stavbou lávky byl vybudován i první dům, č.p. 127, nové ulice. Současný název zaveden roku 1870, do té doby ulice nazývána Dolní přívozní (lávka nahradila přívoz).
0.1km
více »
![stará a nová Praha Když se červenobílý fotbalový ráj a muchovská plakátová secese řízne růžovým punkem aneb další možnosti, kterými dokáže uspokojit Praha](http://foto.turistika.cz/foto/136136/144870/th_img-1789.jpg)
Když se červenobílý fotbalový ráj a muchovská plakátová secese řízne růžovým punkem aneb další možnosti, kterými dokáže uspokojit Praha
Cestopisy
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Secese rozhodně „nevoní“ každému. Jedná se o poslední styl tzv. souhrnného umění postavený zejména na ornamentech a barvách. Styl, na němž se výrazně podepsala také jedna malá země uprostřed Evropy. Jihomoravského…
0.1km
více »
Praha - Zahradní nádvoří stanice metra Malostranská
Socha
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Zahradní nádvoří stanice metra Malostranská tvoří odpočinkově relaxační prostor mezi stanicí metra a Valdštejnskou jízdárnou u Pražského Hradu. Součástí výzdoby jsou i barokní sochy (kopie) Antonína Brauna ze zámku Valeč. Originály byly vytvořeny na konci 18. století.
0.1km
více »
![Praha - Letenská Praha - Letenská](http://foto.turistika.cz/foto/8381/36627/th_ec56ee_f_normalFile1-praha-letenska-01.jpg)
Praha - Letenská
Ulice
![](/nette/images/common/star/star-5.png)
Název získala tato ulice roku 1868 z podnětu básníka a archiváře Karla Jaromíra Erbena, z prostého faktu, že ulice směřuje k Letné.
Letenská ulice spojuje Malostranské náměstí s Klárovem. V její blízkosti je Malá Strana a kostely svatého Tomáše a svatého Josefa, na druhém konci patří ulice už ke Klárovu. Střední část ulice je obklopena vysokou zdí Valdštejnské …
0.2km
více »
![Praha - Cihelná Praha - Cihelná](http://foto.turistika.cz/foto/8381/36629/th_2662bf_f_normalFile1-praha-cihelna-01.jpg)
Praha - Cihelná
Ulice
![](/nette/images/common/star/star-4.png)
Odedávna se v této oblasti nacházela hlína vhodná pro výrobu cihel a střešních tašek. Moderní cihelnu tu vybudoval v roce 1781 známý pražský podnikatel ing. František Leonard Herget (čp. 102/2).
Ulice tvoří oblouk, kopírující břeh Vltavy za Karlovým mostem, který je na začátku i na konci spojen s ulicí U Lužického semináře. Do poloviny 18. století tu bý…
0.2km
více »
![Dvůr Hergetova cihelna](http://foto.turistika.cz/foto/8381/7220/th_21898b_108277.jpg)
Hergetova cihelna
Dům, budova
![](/nette/images/common/star/star-7.png)
První doložené zmínky o území pocházejí ze 14. století, novodobá historie Hergetovy cihelny ale začíná kolem roku 1780, kdy se František Antonín Linhart Herget rozhodl začít s podnikáním na místě bývalé rasovny …
0.2km
více »
![Valdštejnská zahrada](http://foto.turistika.cz/foto/55375/41647/th_b5066f_f_normalFile1-p4270894.jpg)
Valdštejnská zahrada
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
nejlepší spojení je tramvají nebo metrem do stanice Malostranská Pokud si v Praze chcete udělat malý výlet někam, kde bude klid a třeba i něco k vidění, jděte do Valdštejnské zahrady. Ta patří mezi nejvýraznější stavby českého raného baroka a nachází se areálu Valdštejnského paláce na Malé Straně, který je sídlem Senátu České republiky. Zahrada je členěna do…
0.2km
více »
![Národní pedagogické muzeum J.A. Komenského](http://foto.turistika.cz/foto/134253/150059/th_img-20240208-151536.jpg)
Národní pedagogické muzeum J.A. Komenského
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Na dnešní výlet jedeme metrem B na Smíchovské nádraží a odtud tramvají č. 12 nebo 20 na Malostranské náměstí, také je možno jet metrem A na Malostranskou a přijít z druhé strany. Z Malostranského náměstí přejdeme …
0.2km
více »
![Fontána Valdštejnská zahrada](http://foto.turistika.cz/foto/8381/7285/th_ad7494_110001.jpg)
Valdštejnská zahrada
Zahrada
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Valdštejnská zahrada je pravděpodobně první palácová zahrada v Praze vybudovaná v návaznosti na palácový objekt. Náleží k Valdštejnskému paláci čp. 17, který je přístupný z Valdštejnského nám. 4. Přísně geometri…
0.2km
více »
![Valdštejnský palác a zahrada](http://foto.turistika.cz/foto/84446/51485/th_fb63fb_2011-04-30-12.43.03.jpg)
Valdštejnský palác a zahrada
Dům, budova
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Valdštejský palác pod Pražským Hradem, postavený v roce 1623 Albrechtem z Valdštejna, je dnes sídlem Senátu Parlamentu České republiky.
Albrecht z Valdštejna určitě nebyl skromný šlechtic. Ve dvacátých letech sedmnáctého století skoupil na Malé straně asi třicet paláců a zahrad. Jedním z nich byl i Trčkovský palác. Albrecht z Valdštejna se rozhodl, že jej částečně zbourá a na jeho místě nechá postavit palác, který bud…
0.3km
více »
![Chrám Sv. Víta: Vánoční strom na Pražském hradě Pražský Hrad](http://foto.turistika.cz/foto/5876/1428/th_6d79b5_30416.jpg)
Soutěž 5
bodů
www.turistikaprozivot.cz
Pražský Hrad
Hrad
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Pražský hrad je největším klenotem hlavního města i celé České republiky. Pražský hrad je národní kulturní památkou a tradičně patří k našim nejnavštěvovanějším památkám. Pražský hrad tvoří rozsáhlý komplex palácových, církevních, úředních, obytných i obran…
0.4km
více »
![Věže Malostranské mostecké věže](http://foto.turistika.cz/foto/8381/6560/th_839bee_92932.jpg)
Malostranské mostecké věže
Dům, budova
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Nižší mostecká věž, též zvaná Juditina, je v jádru románská, pochází asi z počátku druhé čtvrti dvanáctého století. Je zřejmě starší než byl Juditin most. Je stavěna z opuky a byla součástí opevnění levobřežního…
0.4km
více »
![Praha, Lennonova zeď](http://foto.turistika.cz/foto/35925/54414/th_5454f3_Lennonova-zed-933.jpg)
Soutěž 1
bod
www.turistikaprozivot.cz
Praha, Lennonova zeď
Pomník
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Od sedmdesátých let minulého století známá jako Zeď nářků, kde se čas od času objevovaly křídou psané, povětšinou milostné, básně.
V roce 1980, po smrti Johna Lennona, zde byl vytvořen…
0.5km
více »
![čp.17: V domku čp. 17 žil v letech 1916-17 spisovatel Franz Kafka. Zlatá ulička](http://foto.turistika.cz/foto/8381/6640/th_2e025d_94698.jpg)
Zlatá ulička
Ulice
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Prostor pozdější Zlaté uličky byl původně součástí opěvnění severní strany Pražského Hradu, vystavěného B. Riedem na konci 15. století. Prostor severního parkánu byl využit ke stavbě skromných obydlí, která jsou…
0.5km
více »
![Kampa - pohled na Karlův most a Novotného lávku Kampa](http://foto.turistika.cz/foto/11597/6556/th_387522_f_normalFile1-kampa_1.jpg)
Kampa
Městská část
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Ostrov Kampa byl postupně zvyšován přirozenými náplavami i navážkami, zejména po velkém požáru Malé Strany a Hradčan v r. 1541. Břehy byly pevně zformovány po r. 1600. Na ostrově nejprve vznikaly zahrady a teprve …
0.6km
více »
![Chrám Svatého Víta Chrám Svatého Víta](http://foto.turistika.cz/foto/225755/7013/th_263_stitch.jpg)
Soutěž 10
bodů
www.turistikaprozivot.cz
Chrám Svatého Víta
Chrám
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Katedrála svatého Víta je největším a nejvýznamnějším pražským chrámem. Kromě bohoslužeb se zde odehrávaly i korunovace českých králů a královen. Je místem uložení ostatků svatých zemských patronů, panovníků, šlechticů a arcibiskupů. Chrám je třetím kostelem stejného zasvěcení na témže místě. Kolem roku 925 zde kníže Václav I. založil románskou rotundu, která byla po roce 1060 přestavěna v trojlodní baziliku se dvěma …
0.7km
více »
![Staroměstské náměstí](http://foto.turistika.cz/foto/174786/3753/th_img_2001.jpg)
Staroměstské náměstí
Městská část
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Staroměstské náměstí, nejstarší a nejvýznamnější náměstí historické Prahy, se formovalo již od 10. st. jako tržiště na křižovatce evropských obchodních cest. Bývala zde celnice (Ungelt), kde se odedávna proclívalo…
0.9km
více »