Kostel sv. Gotharda ve Vysokém Chvojně
![Kostel sv. Gotharda (Vysoké Chvojno)](http://foto.turistika.cz/foto/275540/151346/th_6680078b618ad.jpg)
![Kostel sv. Gotharda (Vysoké Chvojno)](http://foto.turistika.cz/foto/275540/151346/th_kostel-sv.-gotharda-vysoke-chvojno-05.jpg)
První písemná zmínka o kostele by měla pocházet ze zprávy probošta Vyšehradského kláštera z roku 1139, ale různí autoři se k tomuto staví rozdílným způsobem, např. František Palacký tvrdil, že v tomto záznamu nejde o toto Chvojno, ale předměstí dnešního Dvora Králové nad Labem. Naopak profesoři Josef Žemlička (UK) a Vladimír Wolf (UHK) souhlasí s tím, že v tomto zápise jde skutečně o Vysoké Chvojno, což potvrdil v roce 1996 průzkum katedry historie UHK, který objevil řadu artefaktů z 1. poloviny 12. století. Tento kostel býval farním již v roce 1340, kdy zde působil plebán Mikoláš a Jindřich z Lichtenburka s bratry dal kostelu 6 kop úroku „z městečka našeho Chvojna“ za 2 lány v Čankovicích, jež od dávných dob náležely ke kostelu. Tehdy se však jednalo pouze o dřevěnou stavbu. Toho času spadal kostel pod královéhradecký dekanát a archidiakonát. Roku 1364 byl po smrti zdejšího plebána Simona dosazen od patrona Jana z Chlumce plebán Leopold. V roce 1403 byl zmíněn plebán Velík, jenž žádal o potvrzení směny z roku 1340. V roce 1407 nastoupil po zemřelém plebánu Velíkovi kněz Petr z Bělé. Během husitských válek byl kostel vypálen a zbořen, aby byl později opět obnoven, i když stále jen ze dřeva. Někdy kolem roku 1623 se kostel stal filiáním do Holic. V inventáři far na Pardubicku z téhož času se píše: „Item víceji k té faře Holické patří filiální kostel ve Vysokém Chvojně, odkud se l. 1615 a dosud (roku 1654) schází: žita i ovsa po 9 str. 3 věrt. 2 ½ čtvrt.“ V roce 1650 náležel k holické faře: „kostel filialní sv. Gottharda na Vysokém Chvojně, v kterémž se předešle, když bytný farář v Holicích býval, pátou neděli služby Boží konávaly, ale na ten čas toliko pětkráte v roce; odtud se odvozovalo ročně 10 sáhů dřev a desátku po 6 kor. 1 věr. (předešle po 10 kor.) žita a ovsa.“ V relaci z roku 1677 se uvádí „co filiální do Holic, kalich stříbrný 1, křtitelnice cínová, zvony 4 a to slavnostné, kostel dřevěný, úzký, místo podle hřbitova slove: kněžský dvůr.“ Fara tu byla opět zřízena v roce 1711 holickým farářem P. Prokopem Václavem Reinwettrem, podle některých zdrojů již o rok dříve. Erekční instrument, tj. založení fary, je datován 3. června 1710 a prvním zdejším farářem byl P. Václav Louda. Ten o rok později založil zdejší matriky, ty však shořely a dochovaly se pouze ty z roku 1734.
Dnešní zděný kostel byl vystavěn v letech 1733-1735 podle plánů předního pražského architekta Thomase Haffeneckera z roku 1729, které byly upraveny Kiliánem Ignácem Dientzenhoferem, protože stavitel Haffenecker v roce 1730 zemřel. Stavbou byl pověřen dašický stavitel Roček (v literatuře zmiňován i jako Boček nebo Rocek), jenž ji měl dokončit roku 1733. K vysvěcení kostela však došlo až v září 1735. První velké opravy proběhly v letech 1898-1899 (obnova oltářů, kazatelny a jiného kostelního zařízení byla svěřena pardubickému pozlacovači Josefu Štěpánovi) a 1928. 3. června 1899 se zastavil v kostele při své generální vizitaci královéhradecký biskup Msgre. ThDr. Edvard Jan Nepomucký Brynych. 24. července 1910 sloužil v kostele svoji první mši novosvěcenec a zdejší rodák P. Josef Centner. V noci z 23. na 24. července 1911 došlo k vloupání do kostela, při kterém zmizely pouze hotové peníze z pokladničky a ze sakristie. Nic z kostelního zařízení nebylo ukradeno, natož poškozeno. Od 18. března 1964 je objekt památkově chráněn (viz https://pamatkovykatalog.cz/kostel-sv-gottharda-17967801). V roce 1968 proběhla oprava fasády a k další opravě kostela došlo roku 1974. V roce 1993 byla zřízena nová elektroinstalace a kostel nově vymalován. K jeho opětovnému vysvěcení došlo 3. října 1993. V červenci 1994 došlo k odcizení renesanční křtitelnice, ale později byla nalezena v jednom mnichovském starožitnictví a navrácena zpět. Roku 2000 pak došlo na opravu krovu a výměnu střešní krytiny. Přitom se v cibuli věže našly historické dokumenty, jež byly od 29. října do 3. listopadu 2000 vystaveny v klubovně obecního úřadu a následně s novodobými umístěny do 3 nových schránek. Celková cena opravy činila 718 830 Kč, která byla uhrazena zdejší farností jen díky sponzorům a příspěvku okresního úřadu v Pardubicích.
Loď tohoto chrámu Páně je obdélná, na všech čtyřech rozích zaoblená, věž čtyřhranná o 1 patře s polookrouhlým oknem, jež je zakončena helmicí pobitou plechem. Čtyřhranný presbytář má obě zevní hrany komolé a napravo od něj se nachází sakristie. Stěny kostela jsou členěny lizénami, nesoucími římsy, nad nimi hladký vlys a římsování pod okapem. Hlavní římsa je bohatě profilovaná. Obdélná okna jsou zaklenuta polokruhem. Ve středu jižního boku je otevřen portál s ušima, kapkami a trojúhelníkovou římsou. Nad portálem je oválné okno. Vchody do kostela jsou dva, jeden věží, druhý postranní do lodi. Presbyterium je zaklenuto českou plackou, jež je na rozích nesena nakoso postavenými pilastry. V sakristii je valená klenba s lunetami, oratoř je plochostropá. Triumfální oblouk je nesený pilastry s toskánskými hlavicemi a ukončen polokruhem. Nároží lodě jsou zaoblena, stěny člení pilastry nesoucí zalamovanou římsu, na níž spočívá plochý strop s fabionem. Uprostřed stropu se nachází štukový rámec. Kruchta je podepřena 3 oblouky arkád na pilířích. Její střed je obloukovitě vysunut a zábradlí tvoří kuželková balustráda.
Hlavní oltář je dřevěný a ozdobený rokajovými ornamenty. Na oltářní menze, tj. stole Páně, se nachází dvouetážové sanktuarium, nahoře je výklenek, po stranách točené sloupky a po boku 2 klečící andělé. Nad sanktuariem je rám, který je bohatý na rokajové hřebeny a postavy andělů. Původní obraz sv. Gotharda byl vyměněn za nový, který v roce 1892 namaloval akademický malíř František Miller z Chrudimi. Vedle oltáře jsou vchody za oltář a na nich polychromované sošky sv. Petra a Pavla z 18. století. Boční oltáře jsou tři, první nese obraz sv. Jana Nepomuckého od Jana Vysekala z roku 1898, zbylé 2 malby sv. Eustacha (lesnický oltář zdobený parohy) a P. Marie Lurdské na ostatních oltářích jsou ještě mladší. Na stěně presbyteria je obraz Panny Marie se sepjatýma rukama, jehož autor se inspiroval dílem Josefa Ceregettiho, pokud jím dokonce nebyl on sám. Jedna ze zpovědnic pochází z 1. poloviny 18. století, druhá je z počátku 20. století. Cínová křtitelnice z roku 1615 je kotlík s trojicí nohou, na němž jsou vyobrazeny postavy evangelistů, víko s ukřižovaným Ježíšem Kristem je přidrženo trojicí kartušových hlav. Jako její tvůrce bývá uváděn konvář Jan Nebřehovský. V horní části křtitelnice je nápis: „LETHA PANIE MDCXV TEN AUTEREY PO NEDIELY JUBILATE UDIELANA GEST TATO KRZITEDLNICE DO CHRAUMU BOZIHO NA CHWOGNO SWATEHO GEWARTA ZA KOSTELNKU HAWLA PASSAKA A GIRZIKA KLOUZKA V MISTE KRALOWE HRADCZY NAD LABEM. NEBRAŇTE KE MNIE MALIECKYM NEB TAKOWYCH GEST KRALOWSTWI NEBESKE. MATHAEUSS W XIX. KAP.“ Barokní kazatelna se sv. Janem Křtitelem a evangelisty pochází z 1. poloviny 18. století. Varhany, jež jsou umístěny na kůru, zhotovil v roce 1864 Josef Andrýs z Neznášova a vyšly na 825 zl.
Na věži visela původně pětice zvonů, později jen dvojice. První – zvon. sv. Gotharda – o průměru 1,13 m, výšce 0,92 m a s nápisem: „GISTIE, GISTIE, PRAWIM WAM, ZIE KDO SLOWA MA SLYSSI, WIERZI TOMU, KTERY MNIE POSLAL MIAT ZIWOT WIECZNY A NA SAUD NEPRZIGDE, ALE PUODE ZE SMRTI DO ZIWOTA WIECZNEHO. LETHA PANIE MDLXXXX SLYT GEST ZWON TENTO KE CZTI A CHWALE BOZI OD MISTRA ELIASSE ZWONARZE WE HRADCZY NAD LABEM.“; druhý – sv. Eustacha – o průměru 0,7 m, výšce 0,75 m a s textem: „CASPAR BALTAZAR MELCHIOR LUCAS MARCUS MATHEUS JOHANNES HILFM.“ (poslední slovo je v některých pramenech udáváno jako „Hilf Maria“, profesor Josef Nechvíle tvrdí, že šlo o „hille MLD“, a tudíž měl pocházet z roku 1450); třetí s nápisem: „hec campana fusa est pro laude Dei ad parochea Chwojno MCCCCCX.“; čtvrtý s textem: „Tento zwon slyt gest w Hradczi nad Labem letha Panie MDLXXXVI.“ a pátý – Umíráček – byl bez jakéhokoliv nápisu. Kromě zvonu z roku 1590 se ostatní nedochovaly, protože podlehly válečným rekvizicím. Z dvojice zvonů z roku 1935 se zachoval jen jeden. Kolem kostela je zrušený hřbitov, před jehož vchodem stojí socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1739, která byla v roce 1921 pobořena a poškozena. Následně byla opravena a 24. června 1928 znovu posvěcena. Více o farnosti zde: http://farnostvch.cz.
Dnešní zděný kostel byl vystavěn v letech 1733-1735 podle plánů předního pražského architekta Thomase Haffeneckera z roku 1729, které byly upraveny Kiliánem Ignácem Dientzenhoferem, protože stavitel Haffenecker v roce 1730 zemřel. Stavbou byl pověřen dašický stavitel Roček (v literatuře zmiňován i jako Boček nebo Rocek), jenž ji měl dokončit roku 1733. K vysvěcení kostela však došlo až v září 1735. První velké opravy proběhly v letech 1898-1899 (obnova oltářů, kazatelny a jiného kostelního zařízení byla svěřena pardubickému pozlacovači Josefu Štěpánovi) a 1928. 3. června 1899 se zastavil v kostele při své generální vizitaci královéhradecký biskup Msgre. ThDr. Edvard Jan Nepomucký Brynych. 24. července 1910 sloužil v kostele svoji první mši novosvěcenec a zdejší rodák P. Josef Centner. V noci z 23. na 24. července 1911 došlo k vloupání do kostela, při kterém zmizely pouze hotové peníze z pokladničky a ze sakristie. Nic z kostelního zařízení nebylo ukradeno, natož poškozeno. Od 18. března 1964 je objekt památkově chráněn (viz https://pamatkovykatalog.cz/kostel-sv-gottharda-17967801). V roce 1968 proběhla oprava fasády a k další opravě kostela došlo roku 1974. V roce 1993 byla zřízena nová elektroinstalace a kostel nově vymalován. K jeho opětovnému vysvěcení došlo 3. října 1993. V červenci 1994 došlo k odcizení renesanční křtitelnice, ale později byla nalezena v jednom mnichovském starožitnictví a navrácena zpět. Roku 2000 pak došlo na opravu krovu a výměnu střešní krytiny. Přitom se v cibuli věže našly historické dokumenty, jež byly od 29. října do 3. listopadu 2000 vystaveny v klubovně obecního úřadu a následně s novodobými umístěny do 3 nových schránek. Celková cena opravy činila 718 830 Kč, která byla uhrazena zdejší farností jen díky sponzorům a příspěvku okresního úřadu v Pardubicích.
Loď tohoto chrámu Páně je obdélná, na všech čtyřech rozích zaoblená, věž čtyřhranná o 1 patře s polookrouhlým oknem, jež je zakončena helmicí pobitou plechem. Čtyřhranný presbytář má obě zevní hrany komolé a napravo od něj se nachází sakristie. Stěny kostela jsou členěny lizénami, nesoucími římsy, nad nimi hladký vlys a římsování pod okapem. Hlavní římsa je bohatě profilovaná. Obdélná okna jsou zaklenuta polokruhem. Ve středu jižního boku je otevřen portál s ušima, kapkami a trojúhelníkovou římsou. Nad portálem je oválné okno. Vchody do kostela jsou dva, jeden věží, druhý postranní do lodi. Presbyterium je zaklenuto českou plackou, jež je na rozích nesena nakoso postavenými pilastry. V sakristii je valená klenba s lunetami, oratoř je plochostropá. Triumfální oblouk je nesený pilastry s toskánskými hlavicemi a ukončen polokruhem. Nároží lodě jsou zaoblena, stěny člení pilastry nesoucí zalamovanou římsu, na níž spočívá plochý strop s fabionem. Uprostřed stropu se nachází štukový rámec. Kruchta je podepřena 3 oblouky arkád na pilířích. Její střed je obloukovitě vysunut a zábradlí tvoří kuželková balustráda.
Hlavní oltář je dřevěný a ozdobený rokajovými ornamenty. Na oltářní menze, tj. stole Páně, se nachází dvouetážové sanktuarium, nahoře je výklenek, po stranách točené sloupky a po boku 2 klečící andělé. Nad sanktuariem je rám, který je bohatý na rokajové hřebeny a postavy andělů. Původní obraz sv. Gotharda byl vyměněn za nový, který v roce 1892 namaloval akademický malíř František Miller z Chrudimi. Vedle oltáře jsou vchody za oltář a na nich polychromované sošky sv. Petra a Pavla z 18. století. Boční oltáře jsou tři, první nese obraz sv. Jana Nepomuckého od Jana Vysekala z roku 1898, zbylé 2 malby sv. Eustacha (lesnický oltář zdobený parohy) a P. Marie Lurdské na ostatních oltářích jsou ještě mladší. Na stěně presbyteria je obraz Panny Marie se sepjatýma rukama, jehož autor se inspiroval dílem Josefa Ceregettiho, pokud jím dokonce nebyl on sám. Jedna ze zpovědnic pochází z 1. poloviny 18. století, druhá je z počátku 20. století. Cínová křtitelnice z roku 1615 je kotlík s trojicí nohou, na němž jsou vyobrazeny postavy evangelistů, víko s ukřižovaným Ježíšem Kristem je přidrženo trojicí kartušových hlav. Jako její tvůrce bývá uváděn konvář Jan Nebřehovský. V horní části křtitelnice je nápis: „LETHA PANIE MDCXV TEN AUTEREY PO NEDIELY JUBILATE UDIELANA GEST TATO KRZITEDLNICE DO CHRAUMU BOZIHO NA CHWOGNO SWATEHO GEWARTA ZA KOSTELNKU HAWLA PASSAKA A GIRZIKA KLOUZKA V MISTE KRALOWE HRADCZY NAD LABEM. NEBRAŇTE KE MNIE MALIECKYM NEB TAKOWYCH GEST KRALOWSTWI NEBESKE. MATHAEUSS W XIX. KAP.“ Barokní kazatelna se sv. Janem Křtitelem a evangelisty pochází z 1. poloviny 18. století. Varhany, jež jsou umístěny na kůru, zhotovil v roce 1864 Josef Andrýs z Neznášova a vyšly na 825 zl.
Na věži visela původně pětice zvonů, později jen dvojice. První – zvon. sv. Gotharda – o průměru 1,13 m, výšce 0,92 m a s nápisem: „GISTIE, GISTIE, PRAWIM WAM, ZIE KDO SLOWA MA SLYSSI, WIERZI TOMU, KTERY MNIE POSLAL MIAT ZIWOT WIECZNY A NA SAUD NEPRZIGDE, ALE PUODE ZE SMRTI DO ZIWOTA WIECZNEHO. LETHA PANIE MDLXXXX SLYT GEST ZWON TENTO KE CZTI A CHWALE BOZI OD MISTRA ELIASSE ZWONARZE WE HRADCZY NAD LABEM.“; druhý – sv. Eustacha – o průměru 0,7 m, výšce 0,75 m a s textem: „CASPAR BALTAZAR MELCHIOR LUCAS MARCUS MATHEUS JOHANNES HILFM.“ (poslední slovo je v některých pramenech udáváno jako „Hilf Maria“, profesor Josef Nechvíle tvrdí, že šlo o „hille MLD“, a tudíž měl pocházet z roku 1450); třetí s nápisem: „hec campana fusa est pro laude Dei ad parochea Chwojno MCCCCCX.“; čtvrtý s textem: „Tento zwon slyt gest w Hradczi nad Labem letha Panie MDLXXXVI.“ a pátý – Umíráček – byl bez jakéhokoliv nápisu. Kromě zvonu z roku 1590 se ostatní nedochovaly, protože podlehly válečným rekvizicím. Z dvojice zvonů z roku 1935 se zachoval jen jeden. Kolem kostela je zrušený hřbitov, před jehož vchodem stojí socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1739, která byla v roce 1921 pobořena a poškozena. Následně byla opravena a 24. června 1928 znovu posvěcena. Více o farnosti zde: http://farnostvch.cz.
GPS souřadnice:
uložit .gpx soubor
(50.109, 15.971)
Poslední aktualizace: 29.6.2024
Vyhledání vlakového spojení na výlet
Byl jsem zde!
Zapamatovat
Vysoké Chvojno
Vyhledání vlakového spojení
Příspěvky z okolí Kostel sv. Gotharda ve Vysokém Chvojně
![Vysoké Chvojno - v jabloňovém sadu pod bývalou farou (dnes v soukromém vlastnictví) Vysoké Chvojno - kostel Sv. Gotharda](http://foto.turistika.cz/foto/11735/28902/th_dsc_00022.jpg)
Vysoké Chvojno - kostel Sv. Gotharda
Kostel
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Farní kostel ve Vysokém Chvojně je zmiňován již ve 14. století. Do jeho osudu však zasáhly husitské války, kdy byl pobořen. Současný kostel sv. Gotharda pochází z roku 1729, oprava byla r…
0.2km
více »
![Nebeský rybník na okraji Vysokého Chvojna Vysoké Chvojno](http://foto.turistika.cz/foto/11735/4703/th_86754939.jpg)
Vysoké Chvojno
Vesnice
Vysoké Chvojno je malou obcí s 360 obyvateli a najdeme ji u jižního okraje Hradeckého lesa, severním směrem od města Holice a jihovýchodním směrem od města Hradec Králové. V okolí obce se…
0.3km
více »
![Bizon americký Vysoké Chvojno – výběh bizonů amerických](http://foto.turistika.cz/foto/35989/123636/th_00p4030016.jpg)
Vysoké Chvojno – výběh bizonů amerických
ZOO
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Na venkově není neobvyklé vidět v ohradách koně, kravky a jiná domácí zvířata. V oborách zase není zvláštností sledovat daňky, jeleny, srnky, muflony a divoká prasata. Při tichém chování a troše štěstí můžeme ně…
0.4km
více »
![Vysoké Chvojno - dokáže překvapit](http://foto.turistika.cz/foto/14853/135923/th_img-20200607-161534.jpg)
Vysoké Chvojno - dokáže překvapit
Tipy na výlet
Dnes jsme se vydali do Vysokého Chvojna, které se nachází na Pardubicku. Obec Vysoké Chvojno na první pohled nijak zvlášť nezaujme, ale opak je pravdou. Na jejím území najdeme totiž nejenom arboretum z roku 1884, …
0.4km
více »
![Arboretum Vysoké Chvojno Arboretum Vysoké Chvojno](http://foto.turistika.cz/foto/13416/44519/th_cc6a07_f_normalFile1-051020081720-vysoke-chvojno.jpg)
Arboretum Vysoké Chvojno
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Naše cesta směřuje cca 5 km severně od Holic v Čechách, do obce Vysoké Chvojno na jejímž okraji se nachází park - arboretum. Arboretum - park ve Vysokém Chvojně založil markrabě Alexandr Pallaviczini c.k. komoří, …
0.7km
více »
cykloturistické rozcestí u Vysokého Chvojna
Rozcestí
Cykloturistický rozcestník, který se nachází před Vysokým Chvojnem (ve směru od Bělečka) ukazuje cyklistům cestu do více směrů. Po trase č. 4265 ve směru Hoděšovice - Holice, po trase č. 4235 ve směru Albrechtice …
0.7km
více »
![Zima 2014/2015 v oboře - ochočený jelen Matěj mladší († v zimě 2015) Zookoutek ve Vysokém Chvojně](http://foto.turistika.cz/foto/11735/95621/th_dsc_00452.jpg)
Zookoutek ve Vysokém Chvojně
Výletní místo
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Zookoutek je vlastně obora, která se nachází na jihovýchodním okraji obce Vysoké Chvojno na Pardubicku.
K zookoutku vás navedou ukazatelé k penzionu „Zámeček“, u něhož se zookoutek nachá…
0.8km
více »
![Arboretum Vysoké Chvojno Arboretum Vysoké Chvojno](http://foto.turistika.cz/foto/13416/14847/th_8f3d55_f_normalFile1-051020081718-vysoke-chvojno.jpg)
Arboretum Vysoké Chvojno
Arboretum
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Arboretum - park ve Vysokém Chvojně, který založil markrabě Alexandr Pallaviczini po r. 1884. Na pozemcích měl být vybudován zámek a s ním zámecký park. Ke stavbě zámku nakonec nedošlo a uskutečněno bylo pouze zal…
0.8km
více »
![Nebeský rybník (Vysoké Chvojno) Nebeský rybník u Vysokého Chvojna](http://foto.turistika.cz/foto/275540/150611/th_img-8967.jpg)
Nebeský rybník u Vysokého Chvojna
Rybník
Jak již název vypovídá, tak se jedná o rybník, který je zásobován pouze dešťovou vodou. Nachází se na severovýchod od Vysokého Chvojna, přibližně v polovině cesty mezi Hoděšovkou (cesta do Hoděšovic) a silnicí od …
0.9km
více »
![V severní části přírodní rezervace Vysoké Chvojno – přírodní rezervace U Parku](http://foto.turistika.cz/foto/35989/99136/th_1p5120077.jpg)
Vysoké Chvojno – přírodní rezervace U Parku
Přírodní památka
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Východně od Vysokého Chvojna na Pardubicku, v sousedství známého dendrologického parku (arboreta), se na ploše 4,33 ha rozprostírá přírodní rezervace U Parku. Svah v nadmořské výšce od 280 do 310 metrů místní znaj…
0.9km
více »
rybník Špičník
Rybník
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Rybník Špičník se nachází cca 1 km severně od rybníku a autokempu Hluboký. Rybník Špičník, tak i rybník Blažek, jako oficiální plocha ke koupání neslouží, ale vzhledem k tomu, že voda z rybníku vtéká do rybníku Hl…
1.3km
více »
turistické rozcestí U Chvojeneckého parku
Rozcestí
Turistický rozcestník, který se nachází u Chvojeneckého parku, ukazuje turistům cestu do dvou směrů. Po značce zelené ve směru Nový Hradec Králové - Horní Jelení a po značce žluté ve směru Třebechovice pod Orebem - Holice.
1.5km
více »
![cykloturistické rozcestí - hájovna u Vysokého Chvojna cykloturistické rozcestí - hájovna u Vysokého Chvojna](http://foto.turistika.cz/foto/13416/71825/th_ec7b1c_p3180058.jpg)
cykloturistické rozcestí - hájovna u Vysokého Chvojna
Rozcestí
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Cykloturistický rozcestník, který se nachází v prostoru křižovatky u hájovny severně od Vysokého Chvojna, ukazuje cyklistům cestu do dvou směrů. Po cyklotrase KČT č. 181 ve směru Hradec Králové, Bělečko - Poběžovi…
1.5km
více »
turistické rozcestí Viselce I
Rozcestí
Turistický rozcestník, který se nachází v lese, v lokalitě Viselce, severně od rybníku Hluboký ukazuje turistům cestu do dovou směrů. Po zelené značce po obousměrném Okruhu Hluboký a po značce žluté ve směru Třebe…
1.6km
více »
cykloturistické rozcestí u parku u Vysokého Chvojna
Rozcestí
Cykloturistický rozcestník, který se nachází u parku před Vysokým Chvojnem (ve směru od Borohrádku a Poběžovic) ukazuje cyklistům cestu do více směrů. Po trase č. 4265 ve směru Hoděšovice - Holice a po trase č. 181 ve směru Hradec Králové - Horní Jelení, Choceň.
1.7km
více »
![letní cesta Chvojenec](http://foto.turistika.cz/foto/0/19580/th_22a07f_f_normalFile1-p5041317.jpg)
Chvojenec
Vesnice
![](/nette/images/common/star/star-4.png)
Chvojenec je středně velká protáhlá obec s 630 obyvateli a najdeme ji u jižního okraje Hradeckého lesa, severovýchodním směrem od města Pardubice a severozápadním směrem od města Holice. Obcí protéká Chvojenecký…
2.3km
více »
rybník Blažek
Rybník
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Rybník Blažek se nachází v chatové oblasti nedaleko rybníku a autokempu Hluboký. Rybník Blažek, tak i rybník Špičník, jako oficiální plocha ke koupání neslouží, ale vzhledem k tomu, že voda z rybníku vtéká do rybn…
2.5km
více »
turistické rozcestí rybník a camp Hluboký
Rozcestí
Turistický rozcestník, který se nachází při vstupu do areálu campu u rybníku Hluboký, ukazuje turistům cestu po zelené značce po Okruhu Hluboký. Trasa tohoto okruhu je cca 3,5 km a je obousměrná. Samostatným směrn…
2.6km
více »
![Poběžovice u Holic - posezení na okraji Orlické tabule s výhledem na Východolabskou tabuli Poběžovice u Holic](http://foto.turistika.cz/foto/11735/94562/th_90297246.jpg)
Poběžovice u Holic
Vesnice
Poběžovice jsou malou obcí s 210 obyvateli a najdeme ji u jižního okraje Hradeckého lesa, severním směrem od města Holice a západním směrem od města Borohrádek. Obec je známá díky motokro…
2.6km
více »
![Rybník Kopytnářka (Bělečko) Rybník Kopytnářka](http://foto.turistika.cz/foto/275540/150612/th_662811920773d.jpg)
Rybník Kopytnářka
Fotogalerie
Jedná se o lesní rybník v Bělečském polesí, který byl pojmenován podle zdejší částí, jež byla původně nazývána jako Kapitářka (viz https://ags.cuzk.cz/archiv/openmap.html?typ=skicic&idrastru=CHR018018400), z čehož pak vznikla odvozenina Kapytářka a následně Kopytářka. Ta měla počátkem 19. století spolu se sousední Humenicí 671 a 5/8 jitra výměry. V té době byl tento les složen …
3km
více »
![Rybník Kopytnářka od ústí Bělečského potoka Rybník Kopytnářka](http://foto.turistika.cz/foto/35989/123930/th_01p4030047.jpg)
Rybník Kopytnářka
Rybník
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
V lesích mezi obcemi Vysoké Chvojno a Bělečko na Pardubicku se skrývá pěkný chovný rybník Kopytnářka o ploše hladiny 0,7 ha. Jako třetí v pořadí ho napájí Bělečský potok, který pramení u Vysokého Chvojna a vlévá…
3km
více »
![Buky u Vysokého Chvojna Buky u Vysokého Chvojna](http://foto.turistika.cz/foto/13416/15184/th_9efee3_f_normalFile1-051020081714-buky-u-chvojna.jpg)
Buky u Vysokého Chvojna
Rezervace
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
Buky u Vysokého Chvojna jsou, od roku 1884, nejdéle chráněnou oblastí východočeského regionu. Najdeme zde mohutné buky cca 400 let staré, jejich výška dosahuje 40 metrů a průměru 4 metry. Dále se tu vyskytuje pralesová bukojedlina což je pozůstatek původního typu lesního porostu.
Místem prochází modrá turistická značka, která vede dále do Hradech lesů. Značka žlutá, vedoucí…
3.3km
více »
![V přírodní rezervaci Buky u Vysokého Chvojna Přírodní rezervace Buky u Vysokého Chvojna](http://foto.turistika.cz/foto/35989/123670/th_o4030122.jpg)
Přírodní rezervace Buky u Vysokého Chvojna
Rezervace
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Přírodní rezervace Buky u Vysokého Chvojna o výměře 28,33 ha se nachází na Pardubicku mezi obcemi Vysoké Chvojno, Bělečko a Albrechtice nad Orlicí. Snadný přístup k ní mají motoristé a cyklisté po silnici z Vysoké…
3.3km
více »
![Pohled do obory přes plot, u listnáčů vzadu protéká Lesní potok Obora Požáry](http://foto.turistika.cz/foto/35989/123678/th_01p4030098.jpg)
Obora Požáry
Ostatní
![](/nette/images/common/star/star-6.png)
Daňčí obora Požáry se nachází jihovýchodně od obce Bělečko na Pardubicku. Z celkové výměry obory 28.2 ha připadá 24.7 ha na lesní pozemky, 2.9 ha na zemědělskou půdu a zbytek na ostatní pozemky a vodní plochu. V l…
4.2km
více »
![Holice - památník Dr. Emila Holuba Holice - památník, muzeum Dr. Emila Holuba](http://foto.turistika.cz/foto/13416/19328/th_2095af_f_normalFile1-p3100038.jpg)
Holice - památník, muzeum Dr. Emila Holuba
Muzeum
![](/nette/images/common/star/star-8.png)
Památník Dr. Emila Holuba - Africké Muzeum je po rekonstrukci opět otevřeno. Do afrického života se v Muzeu Dr. Emila Holuba můžeme přenést každý den, mimo pondělí.
vstupné:
dospělí 40,-Kč, děti, studenti, důch…
4.5km
více »
![Holice v Čechách - Památník Dr. Emila Holuba Holice v Čechách - Africké muzeum, Památník Dr. Emila Holuba](http://foto.turistika.cz/foto/13416/38497/th_1e8f82_f_normalFile1-a1pamatnik-1.jpg)
Holice v Čechách - Africké muzeum, Památník Dr. Emila Holuba
Tipy na výlet
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Jedeme do východočeských Holic, do rodného města cestovatele Dr. Emila Holuba. Do Holic se jezdí většinou na motocross, nebo do Památníku - Muzea Dr. Emila Holuba, do kterého směřujeme i my. Památník se nachází ne…
4.5km
více »
![Býšť - kostel sv. Jiří](http://foto.turistika.cz/foto/14143/19332/th_183dfe_f_normalFile1-p5107612.jpg)
Býšť - kostel sv. Jiří
Kostel
![](/nette/images/common/star/star-10.png)
První písemné zmínky o obci Býšť jsou z let 1360-1371 v souvislosti s dřevěným kostelem. Ten byl v roce 1796 zbořen a bylo započato se stavbou kostela nového. Skáza nový kostel postihla v roce 1822, kdy vyhořel,…
4.7km
více »
![Holice - kostel Holice](http://foto.turistika.cz/foto/9380/1274/th_ba0f08_92749.jpg)
Holice
Město
![](/nette/images/common/star/star-6.png)
Holice leží ve Východních Čechách, východně od Pardubic. Město je známé jako rodiště doktora Emila Holuba ( 1847 ? 1902 ), lékaře a cestovatele, jemuž učarovala Afrika. Část jeho sbírek z Afriky je umístěno v Africkém muzeu ve městě. Severním a východním směrem se rozkládá rozsáhlý komplex Hradeckého lesa. Severozápadním směrem od města je vybudováno několik rybníků. U…
4.7km
více »
![Bělečko - kaplička Bělečko](http://foto.turistika.cz/foto/13416/14793/th_615ef4_f_normalFile1-100820081414-belecko.jpg)
Bělečko
Vesnice
![](/nette/images/common/star/star-7.png)
Obec Bělečko, která se nalézá v centru hradeckých lesů jihovýchodně od Hradce Králové, je prvně zmiňována v roce 1494. Nejvýraznější památkou v Bělečku je barokní kaplička z roku 1822, neomylně ji najdeme na návsi, v křižovatce cest. Padlé v 1. sv. válce připomíná pomník, který se nalézá cca 100 metrů východně od kapličky.
Bělečkem prochází modrá a zelená turistická značka.…
5km
více »
![CHRÁM SVATÉHO DUCHA Hradec Králové](http://foto.turistika.cz/foto/14143/738/th_0d4962_f_normalFile72-pc260021.jpg)
Hradec Králové
Město
![](/nette/images/common/star/star-9.png)
Hradec Králové je krajským městem Královehradeckého kraje a leží východním směrem od Prahy. Metropole východních Čech, Hradec Králové, je označován jako jedno z nejstarších českých měst. Ve středověku šlo o věnné město českých královen a této době vděčí za gotickou katedrálu sv. Ducha na svém Velkém náměstí, která dnes vedle Bílé věže a Staré radnice patří mezi městské dominant…
14.5km
více »